Title: 96-ban a kb. első 8 (részben még 9-12 is) tétel által lefedett részt kicsit másképp adtam elő, mint korábban, LD. KÜLÖN FÜZET: 'Elm. Kém. Vázlatok, 96 tavasz
Author: Fogarasi Géza
Last saved by: Fogarasi
Company: Eotvos University

Elérhetőség a hálón: http://coulson.chem.elte.hu/tchlab/fg/oktatas/altkem/hallgatoknak-09/

Vizsgatételek, 2009. ősz.
Általános Kémia, I. éves Kémia BSc  évf.
I. A kémia atomi-molekuláris alapjai 

Atomok
1. A modern kémia kialakulása: történeti előzmények; a súlyviszony-törvények, Dalton atomelmélete. Az Avogadro-tétel hatása a kémiai kötésről alkotott képre. (A) 
2. Az atom mai arca: Thompson, ill. Rutherford kísérlete; az atom és az atommag összetétele. Relatív atomtömegek, izotópok, tömegdefektus. A mól fogalma. (A)
3. A kvantumosság megjelenése a fizikában: a H-atom színképe (fénytani alapfogalmak, a spektroszkópia elve), a feketetest-sugárzás, a fotoelektromos hatás. (B)
4. A H-atom Bohr-modellje. A mikrovilág kvantummechanikai leírása: az anyag kettős természete (az elektron mint hullám, a fény mint részecske), Heisenberg határozatlansági elve, a Schrödinger-egyenlet. (B)
5. A H-atom kvantummechanikai leírása: a Schrödinger-egyenlet, a kvantumszámok és fizikai jelentésük, a hullámfüggvény (pályák); ábrázolások. Az elektronspin. (B)
6. A periódusos rendszer elektronszerkezeti értelmezése; atompályák, pályaenergia, Pauli-elv, elektronkonfigurációk. (B)
7. Atomi tulajdonságok: ionizációs energia és elektronaffinitás. Az elektronegativitás különböző definíciói. Az atom-(ion-)rádiusz kérdése. (B)

Molekulák, a  kémiai kötés
8. A kémiai kötés egyszerű (Lewis-féle) elmélete: ionos kötés és a nemesgáz-szabály, utóbbi értelmezése a Born-Haber körfolyamat tükrében; kovalens kötés: a Lewis-képletek; rezonancia-szerkezetek. (B)
9. A datív kötés, koordinációs komplexek elektronszerkezete (mágneses tulajdonságok). Az izoméria fontosabb formái és megjelenésük a komplexekben. (B)

II. Az anyag makroszkopikus megjelenése 

II.1. A kémia alapfogalmai.
10. Mérések és mértékegységek. Az SI-mértékrendszer, prefixumok. Származtatott mennyiségek. Extenzív és intenzív mennyiség. Legegyszerűbb labormérések (a nyomás, térfogat, hőmérséklet mérése). (B)
11. Sztöchiometria: vegyjel, képlet, reakcióegyenlet. Az elektrolitok Arrhenius-féle elmélete, ionreakciók. Sav-bázis-elméletek. Redoxi reakciók, oxidációs szám (kötések polaritása). Egyenletírás. Titrimetria. (A)

II.2. Halmazállapotok és fizikai tulajdonságok 
Gázok
12. Az általános gáztörvény, a moláris tömeg meghatározása; gázkeverékek: móltört, parciális nyomás. A kinetikus gázelmélet alapjai: a nyomás és a hőmérséklet értelmezése.Diffúziósebesség. A sebességeloszlás Maxwell-Boltzmann törvénye. Reális gázok. (B)

Kondenzált fázisok: folyadékok és szilárd anyagok 
13. Intermolekuláris kölcsönhatások: a három fő típus leírása. A Lennard-Jones potenciál. (A)
14. Folyadékok fizikai jellemzése: felületi feszültség, kompresszibilitás, viszkozitás. (A)
15. A kristályos szerkezet: a kristályok rendszerezése; a röntgendiffrakció elve. Polimorfia. (B)
16. Fázisátalakulások. Egyensúlyi gőznyomás és a forráspont. Kritikus állapot. Fázisdiagramok, a hármaspont; példák: víz és szén-dioxid. (B)
 
II.3. Többkomponensű rendszerek, az anyagi rendszerek csoportosítása.
17. Valódi oldatok: az oldékonység hőmérsékletfüggése; gázok oldódása folyadékban (Henry-törvény). Oldatok gőznyomása: a Raoult-törvény. Folyadékelegyek desztillációja: kétkomponensű, ideális elegy viselkedését bemutató diagram és számpélda. Azeotrop elegyek. (B)
18. Kolligatív tulajdonságok: fagyáspont-csökkenés és forráspont-emelkedés; ozmózisnyomás, dialízis. (A)
19. Kolloidok: a kolloid állapot jellemzése, kolloidok típusai, vizsgálata. (A)

III. A termodinamika alapjai: a változások energetikája; a folyamatok iránya, egyensúly

20. Termokémia: hőmennyiség és hőkapacitás; reakcióhő, termokémiai egyenletek, a Hess-tétel. A belsőenergia; térfogati munka, az entalpia. Képződéshők, standard állapot. Termokémiai diagramok és fűtési-hűtési görbék. (A)
21. Termodinamikai alapfogalmak, az I. főtétel. A folyamatok iránya: az entrópia mint a rendezetlenség számszerű mértéke (a statisztikus értelmezés), a II. főtétel. (B)
22. Standard moláris entrópiák, reakcióentrópia. A környezet entrópiaváltozása; a szabadentalpia (G) mint a spontán változás ismérve. Képződési szabadentalpiák. (B)
23. Kémiai egyensúly: a tömeghatás törvénye, az egyensúlyi állandó, az egyensúly és G kapcsolata. Egyensúly gázokban, K_p és K_c . Az egyensúlyi összetétel eltolása: a Le Chatelier-elv.
24. Egyensúly vizes elektrolitoldatokban: víz-ionszorzat, gyenge savak - bázisok, K_a és K_b kapcsolata konjugált párokra. pH-számítás, disszociációfok. Többértékű savak-bázisok. (A)
25. Sóoldatok hidrolízise. Pufferoldatok. Sav-bázis titrálások: titrálási görbe, az ekvivalencia-pont pH-ja, indikátorok. (A)
26. Heterogén egyensúlyok: gáz/szilárd és folyadék/szilárd egyensúly (oldhatósági szorzat). Komplexek stabilitási állandója. Oldhatóság komplexképző jelenlétében. (A)

IV. Elektrokémia
27. A galváncellák működési elve. Celladiagramok. Cellapotenciál (ε), standard elektródpotenciálok (redoxipotenciálok); a redoxi folyamatok iránya. ε függése a koncentrációtól: a Nernst-képlet. (B)
28. Az elektrolízis folyamata és kvantitatív törvénye. Bontásfeszültség. Elektrokémia a gyakorlatban: galvánelemek és akkumulátorok, elektrolízis az iparban. (A)

V. Reakciókinetika 
29. A reakciósebesség definíciója. Reakciórend és sebességi állandó. A koncentráció időbeli változása elsőrendű reakcióban; felezési idők. (A)
30. A sebesség függése a hőmérséklettől: ütközési elmélet, aktiválási energia, aktivált komplex. Az Arrhenius-egyenlet. Katalízis. (A)

A vizsgák 30 perces, 8-10 rövid kérdést/számolást tartalmazó írásbelivel kezdődnek (kalkulátort mindenki hozzon!). Az írásbelin legalább 40 %-os eredményt kell elérni ahhoz, hogy valaki a szóbelin részt vehessen. A minimum alatti eredmény sikertelen vizsgát jelent, mely csak UV-ként javítható.
Az írásbeli kezdése 8:30. Vigyázzunk a pontos megjelenésre! .
Az írásbeli javítása után, a szóbelihez egyénekre bontott időbeosztást adok.
A vizsgán mindenki két tételt húz, egyet az A,  egyet a B jelű tételcsoportból.
Üzeneteim, esetleges változások: kurzusmail és a Kém. Int. 6. em., lifttel szemben. 
Halasztás (csak indokolt esetben!!): legkésőbb a vizsga előtt 36 órával,  az ETR-en. 

Vizsgák időpontja és helye: 
December | 21. | 8:30 | É -0.100C
December | 22. | 8:30 | É -1.63
Január | 4. | 8:30 | É -0.100C
Január | 5. | 8:30 | É -1.63
Január | 13. | 8:30 | É -2.54
Január | 14. | 8:30 | É -2.54
Január | 15. | 8:30 | É -1.63
Figyelem: annak függvényében, hogy a számgyak pótzh-k hogyan sikerülnek, szükség esetén lesznek még további vizsgaidőpontok, január 15. után. Semki nem kerülhet olyan helyzetbe, hogy ne tudna időpontot választani!

Budapest, 2009. december. 10.	Fogarasi Géza