Title: 96-ban a kb. első 8 (részben még 9-12 is) tétel által lefedett részt kicsit másképp adtam elő, mint korábban, LD. KÜLÖN FÜZET: 'Elm. Kém. Vázlatok, 96 tavasz
Author: Fogarasi Géza
Last saved by: Fogarasi Geza
Company: Eotvos University

Elérhetőség a hálón: http://coulson.chem.elte.hu/tchlab/fg/oktatas/altkem/hallgatoknak-08/index.html

Vizsgatételek, 2008. ősz.
Általános Kémia, I. éves Kémia BSc  évf.
I. A kémia atomi-molekuláris alapjai 
Atomok
1. A modern kémia kialakulása: történeti előzmények; a súlyviszony-törvények, Dalton atomelmélete. Az Avogadro-tétel hatása a kémiai kötésről alkotott képre. (A) 
2. Az atom mai arca: Thompson, ill. Rutherford kísérlete; az atom és az atommag összetétele. Relatív atomtömegek, izotópok, tömegdefektus. A mól fogalma. (A)
3. A kvantumosság megjelenése a fizikában: a H-atom színképe (fénytani alapfogalmak, a spektroszkópia elve), a feketetest-sugárzás, a fotoelektromos hatás. (B)
4. A H-atom Bohr-modellje. (B)
5. A mikrovilág kvantummechanikai leírása: az anyag kettős természete (az elektron mint hullám, a fény mint részecske), Heisenberg határozatlansági elve, a Schrödinger-egyenlet. (B)
6. A H-atom kvantummechanikai leírása 1: a Schrödinger-egyenlet, a kvantumszámok és fizikai jelentésük. (B)
7. A H-atom kvantummechanikai leírása 2:  a hullámfüggvény (pályák); ábrázolások. Az elektronspin. (B)
8. A periódusos rendszer elektronszerkezeti alapja; atompályák, pályaenergia, Pauli-elv, elektronkonfigurációk. (B)
9. Atomi tulajdonságok: ionizációs energia és elektronaffinitás. Az elektronegativitás különböző definíciói. Az atom-(ion-)rádiusz kérdése. (B)
Molekulák, a  kémiai kötés
10. A kémiai kötés egyszerű (Lewis-féle) elmélete: ionos kötés és a nemesgáz-szabály, utóbbi értelmezése a Born-Haber körfolyamat tükrében; kovalens kötés: a Lewis-képletek; rezonancia-szerkezetek. (B)
11. A datív kötés, koordinációs komplexek elektronszerkezete (mágneses tulajdonságok). Az izoméria és jelentősége a komplexekben. (B)
12. A kémiai kötés kvantummechanikai leírása 1. A H_2 -molekula: minimum a potenciálfelületen. A molekulapálya (MO) -elmélet:  a H_2 és az A_2-molekulák egyszerűsített leírása. A BeH_2 molekulapályái. (B)
13. A kémiai kötés kvantummechanikai leírása 2. A vegyérték-kötés (VB)-elmélet és a hibridpályák. Többszörös kötések. Fémes kötés. (B)

II. Az anyag makroszkopikus megjelenése 
II.1. A kémia alapfogalmai.
14. Mérések és mértékegységek. Az SI-mértékrendszer, prefixumok. Származtatott mennyiségek. Extenzív és intenzív mennyiség. Legegyszerűbb labormérések (a nyomás, térfogat, hőmérséklet mérése). (A)
15. Sztöchiometria 1: vegyjel, képlet, reakcióegyenlet. Oldatok és koncentrációk. Ionreakciók; az elektrolitok Arrhenius-féle elmélete. Sav-bázis-elméletek. (A)
16. Sztöchiometria 2: redoxi reakciók, oxidációs szám (kötések polaritása). Egyenletírás, félreakciók. Titrimetria. (A)

II.2. Halmazállapotok és fizikai tulajdonságok 
Gázok
17. Az általános gáztörvény, a moláris tömeg meghatározása; gázkeverékek: móltört, parciális nyomás. A kinetikus gázelmélet alapjai: a nyomás kapcsolata az átlagos molekulasebességgel. (B)
18. Átlagos kinetikus energia és hőmérséklet a kinetikusgázelméletben; az ekvipartíció elve; diffúziósebesség. A sebességeloszlás Maxwell-Boltzmann törvénye. Reális gázok. (B)

Kondenzált fázisok: folyadékok és szilárd anyagok 
19. Intermolekuláris kölcsönhatások: a három fő típus leírása. A Lennard-Jones potenciál. (A)
20. Folyadékok fizikai jellemzése: felületi feszültség, kompresszibilitás, viszkozitás. (A)
21. A kristályos szerkezet: a kristályok rendszerezése; a röntgendiffrakció elve. Polimorfia. (B)
22. Fázisátalakulások. Egyensúlyi gőznyomás és a forráspont. Kritikus állapot. Fázisdiagramok, a hármaspont; példák: víz és szén-dioxid. (B)
 
II.3. Többkomponensű rendszerek, az anyagi rendszerek csoportosítása.
23. Valódi oldatok: az oldékonység hőmérsékletfüggése; gázok oldódása folyadékban (Henry-törvény). Oldatok gőznyomása: a Raoult-törvény. (A)
24. Folyadékelegyek desztillációja: kétkomponensű, ideális elegy viselkedését bemutató diagram és számpélda. Erős eltérés az ideális viselkedéstől: azeotrop elegyek. (B)
25. Kolligatív tulajdonságok: fagyáspont-csökkenés és forráspont-emelkedés; ozmózisnyomás. (A)
26. Kolloidok: a kolloid állapot jellemzése, kolloidok típusai, vizsgálata. (A)
III. A termodinamika alapjai: a változások energetikája; a folyamatok iránya, egyensúly
27. Hőtani alapfogalmak: hőmennyiség és hőkapacitás. Termokémia: reakcióhő, termokémiai egyenletek, a Hess-tétel. A belsőenergia. (A)
28. Térfogati munka, az entalpia definíciója. Képződéshők, standard állapot. Termokémiai diagramok és fűtési-hűtési görbék. (A)
29. Termodinamikai alapfogalmak. Az I. főtétel. A folyamatok iránya: az entrópia mint a rendezetlenség számszerű mértéke (a statisztikus értelmezés); a II. főtétel. (B)
30. Standard moláris entrópiák, reakcióentrópia. A környezet entrópiaváltozása; a szabadentalpia (G) mint a spontán változás ismérve. Képződési szabadentalpiák. (B)
31. Kémiai egyensúly: a tömeghatás törvénye, az egyensúlyi állandó. Az egyensúly és G kapcsolata. (A)
32. Az egyensúly gázokban, K_p és K_c . Az egyensúlyi összetétel eltolása: a Le Chatelier-elv. Egyensúly vizes elektrolitoldatokban: víz-ionszorzat, gyenge savak - bázisok, K_a és K_b kapcsolata konjugált párokra. pH-számítás, disszociációfok. (A)
33. Sóoldatok: hidrolízis. Többértékű savak-bázisok. Pufferoldatok. Sav-bázis titrálások: titrálási görbe, az ekvivalencia-pont pH-ja, indikátorok. (A)
34. Heterogén egyensúlyok: gáz/szilárd és folyadék/szilárd egyensúly (oldhatósági szorzat). Komplexek stabilitási állandója. Oldhatóság komplexképző jelenlétében. (A)

IV. Elektrokémia
35. A galváncellák működési elve. Celladiagramok. Cellapotenciál (ε), standard elektródpotenciálok (redoxipotenciálok); a redoxi folyamatok iránya. ε függése a koncentrációtól: a Nernst-képlet. (A)
36. Az elektrolízis folyamata és kvantitatív törvénye. Bontásfeszültség. Elektrokémia a gyakorlatban: galvánelemek és akkumulátorok, elektrolízis az iparban. (A)

V. Reakciókinetika 
37. A reakciósebesség definíciója. Reakciórend és sebességi állandó. A koncentráció időbeli változása elsőrendű reakcióban; felezési idők. (A)
38. A sebesség függése a hőmérséklettől: ütközési elmélet, aktiválási energia, aktivált komplex. Az Arrhenius-egyenlet. Katalízis. (A)

A vizsgák 30 perces, 8-10 rövid kérdést/számolást tartalmazó írásbelivel kezdődnek (kalkulátort mindenki hozzon!). Az írásbelin legalább 40 %-os eredményt kell elérni ahhoz, hogy valaki a szóbelin részt vehessen. A minimum alatti eredmény sikertelen vizsgát jelent, mely csak UV-ként javítható.
Az írásbeli kezdése 8:30. Vigyázzunk a pontos megjelenésre! .
Az írásbeli javítása után, a szóbelihez egyénekre bontott időbeosztást adok.
A vizsgán mindenki két tételt húz, egyet az A,  egyet a B jelű tételcsoportból.

Hely:ld. később.Figyelem, üzeneteim, esetleges változások: kurzusmail és a Kém. Int. 6. em., lifttel szemben. 
Halasztás (csak indokolt esetben!!): legkésőbb a vizsga előtt 36 órával,  az ETR-en. 

Budapest, 2008. december. 11.	Fogarasi Géza

Vizsgák időpontja és helye: (Dec. 12-én megjött a teremfoglalás)
Figyelem: dec. 30-án a Déli Tömbben, egyébként Kémia ép. ill. Északi Tömb!

December    22.     8-16     Kémia ép. 059 
        30.     8-16    D-0-411 
Január    5.     8-16    É-2.54 
        6.     8-16     Kémia ép. 160 
        12.     8-16     É-2.54 
        13.     8-16     Kémia ép. 160 
        14.     8-16    Kémia ép. 160